Rýchlostná cesta R2 Gombasek - Včeláre

informácia o doručení správy o hodnotení

Navrhovateľ Národná diaľničná spoločnosť, a. s., so sídlom v Bratislave predložil Ministerstvu životného prostredia SR podľa § 31 zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len ,,zákon“)  správu o hodnotení ,,Rýchlostná cesta R2 Gombasek – Včeláre“, ktorú Ministerstvo životného prostredia SR podľa § 33 ods. 1 zákona doručilo dňa 26.10.2009 Mestu Rožňava  a ďalším dotknutým obciam.

II.  ZÁKLADNÉ  ÚDAJE  O  NAVRHOVANEJ  ČINNOSTI

	Účel

Rýchlostná cesta R2 Gombasek – Včeláre  je jedným z úsekov rýchlostnej cesty R2: Diaľnica D1 (Trenčín) – Prievidza – Žiar nad Hronom – Zvolen – Lučenec – Rimavská Sobota – Rožňava – Košice (je v súlade s „Novým projektom výstavby diaľnic a rýchlostných ciest“ schválených Uznesením vlády č. 1084 z 19.12.2007) a je súčasťou základného systému diaľničných a rýchlostných ciest a ako taká si vyžaduje skvalitniť podmienky pre medzinárodnú aj vnútroštátnu tranzitnú dopravu regiónu a zvýšiť plynulosť, rýchlosť a bezpečnosť všetkých účastníkov cestnej premávky na cestnej sieti. 
Je potrebné znížiť negatívne dopady z cestnej dopravy na životné prostredie dotknutých obcí v stanovenom výhľadovom období a vyriešiť najzávažnejší problém súčasnej cesty I/50 (E 571) v tomto úseku, prechod cez horský priechod Soroška nachádzajúci sa v NP Slovenský kras.

	Užívateľ

	Verejná dopravná stavba v správe Národnej diaľničnej spoločnosti.

	Umiestnenie 

	Miesto:     Slavec, Brzotín, Jovice, Krásnohorské Podhradie, Krásnohorská Dlhá Lúka, Lipovník, Jablonov nad Turňou, Hrhov
            Územný obvod:  Rožňava

	Dôvod umiestnenia v danej lokalite

	Súčasný cestný komunikačný systém tvorí cesta I/50 (ktorá je tiež európskou cestou E 571) a I/67 spolu s prípojnými cestami II. a III. tried tvoria základnú cestnú sieť južnej časti okresu Rožňava. Táto komunikačná sieť je intenzívne zaťažená v úseku Brzotín - Rožňava a v úseku cez horský priechod Soroška. Je to miesto, ktoré nevyhovovalo intenzite dopravy už v roku 2004. Prepojenie západnej a východnej časti SR juhom tvorí jednu z najvýznamnejších časti nielen vnútroštátnej, ale aj medzinárodnej automobilovej dopravy. Hlavnou dopravnou tepnou bude plánovaná rýchlostná cesta R2, ktorá bude zároveň aj medzinárodným cestným 

- 2 -

ťahom E 571. Horský priechod Soroška je miestom častých dopravných nehôd a zdržaní spôsobených aj nevyhovujúcim smerovým a výškovým vedením trasy. 

Termín začatia a ukončenia výstavby a prevádzky navrhovanej činnosti

Začiatok výstavby:                rok 2013
Ukončenie výstavby:             rok 2017
Uvedenie do prevádzky:       rok 2017

	Stručný opis technického a technologického riešenia

	Úsek rýchlostnej cesty R2 Gombasek – Včeláre začína napojením na pripravovaný úsek rýchlostnej cesty R2 Tornaľa – Gombasek, koniec úseku je v katastri obce Včeláre, kde sa napája priamo na úsek R2 Šaca – Včeláre. 

Základné technické parametre oboch variantov: 

•	variant fialovo-ružový (fialový v km 0,000 - 10,800 a ružový v km 10,800 - KÚ)
•	variant modrý

Šírkové usporiadanie rýchlostnej cesty kategória RC 24,5/120 ako 4-pruhovej smerovo rozdelenej cesty zodpovedá nasledovným parametrom:
•	šírka jazdného pruhu                                                                                        4 x 3,50 m
•	šírka stredného deliaceho pásu                                                                         1 x 3,00 m
•	šírka vnútorných vodiacich prúžkov                                                                2 x 0,50 m  
•	šírka vonkajších vodiacich prúžkov                                                                 2 x 0,25 m
•	šírka spevnenej časti krajnice                                                                           2 x 2,50 m
•	šírka nespevnenej časti krajnice, započítanej do voľnej šírky                         2 x 0,50 m
–––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––  
                                                                                                                                         24,50 m
Zaraďovacie a odbočovacie prídavné pruhy v križovatkách sú navrhované v šírke 3,50 m, pričom rozšírenie (voľnej šírky o 1,25 m) sa vykoná na úkor spevnenej časti krajnice. Medzi prídavným a jazdným pruhom bude vodiaci prúžok šírky 0,25 m.
Uvažovaná hrúbka konštrukcie vozovky s krytom z asfaltového koberca je cca 630 mm.

	Stručný popis navrhovaných variantov

Variant fialovo-ružový
Technické riešenie zodpovedá pre kategóriu RC 24,5/120 a v tuneli s navrhovanou rýchlosťou redukovanou na 80 km/h.

1.úsek ZÚ Gombasek – Rožňava
Začiatok úseku je umiestnený pri mimoúrovňovej križovatke cesty I/50 a cesty na Silicu, kde bude vybudované provizórne prepojenie ciest R2 a I/50.  Pred obcou  Brzotín  mimoúrovňovo 
križuje trať ŽSR a pripojuje sa k ceste I/50, ktorej teleso využíva ako ľavý dvojpruh. V km 7,0 sa od cesty odpojuje a vedie v jej koridore južne. Toto riešenie si vyžaduje vybudovanie súbežnej komunikácie cesty I/50 pri obci Brzotín a pri Rožňave v celkovej dĺžke 2 236 m. 
- 3 -

Zároveň preložku cesty III/050157 dĺžky 777 m, ktorá mimoúrovňovo križuje cestu R2 a trať ŽSR, a preložku prístupovej cesty k železničnej stanici dĺžky 600 m. 
2.úsek Rožňava – Lipovník
Od MÚK Rožňava trasa vedie severne od trate ŽSR. Prekonáva estakádami údolie Honáckého a Majstrovského potoka. Za obcou Jovice križuje trať ŽSR, dostáva sa južnú stranu od trate a vedie v koridore trate až po obec Lipovník. Pred obcou Lipovník je navrhnutá mimoúrovňová križovatka Lipovník. 
3.úsek  Priechod Soroška
Trasa fialovo-ružového variantu prekonáva horský priechod Soroška tunelom dlhým 4 650 m. Západný portál tunela je umiestnený južne od obce Lipovník. Východný portál je vyústený západne od obce Jablonov nad Turňou. 
4.úsek  Jablonov – Včeláre
Za tunelom trasa obchádza obec Jablonov nad Turňou južne a obcou sa približuje k ceste I/50. Oproti ceste I/50 vedie trasa R2 po pravej strane a to až po obec Hrhov, kde využíva cestu I/50 ako pravý pás budúceho štvorpruhu. Smerové pomery stávajúcej cesty I/50 využíva až na koniec úpravy pred k.ú. Včeláre. Toto riešenie si vyžiada vybudovanie súbežnej cesty I/50 v dĺžke 4 938 m.
Celková dĺžka tohto variantu je 31 603,71 m.

Variant modrý
Technické riešenie zodpovedá pre kategóriu RC 24,5/120 a v tuneli s navrhovanou rýchlosťou redukovanou na 80 km/h.

1.úsek ZÚ Gombasek – Rožňava
Začiatok úseku je umiestnený pri mimoúrovňovej križovatke cesty I/50 a cesty na Silicu, kde bude vybudované provizórne prepojenie ciest R2 a I/50. Trasa vedie okrajom údolia medzi územím národného parku Slovenský kras a Plešiveckou planinou a snaží sa rešpektovať železničný koridor. Pri Rožňave prechádza cesta medzi priemyselnou výstavbou a v mieste stávajúcej MÚK ciest I/50 a I/67 je navrhnutá mimoúrovňová križovatka. 
2.úsek Rožňava – Lipovník
Od MÚK Rožňava trasa vedie severne od trate ŽSR. Prekonáva estakádami údolie Honáckého a Majstrovského potoka. Za obcou Jovice sa trasa odkláňa severne od železnice, tak, aby sa vyhla vrchu Kaplna, poľnohospodárskemu družstvu Lipovník a obišla obec Lipovník zo severnej strany. V mieste križovania cesty R2 a I/50 je navrhnutá mimoúrovňová križovatka Lipovník. 
3.úsek  Priechod Soroška
Trasa modrého variantu prekonáva horský priechod Soroška tunelom dlhým 4 980 m. Západný portál tunela je umiestnený severne od obce Lipovník. Východný portál je vyústený západne od obce Jablonov nad Turňou. 
4.úsek  Jablonov – Včeláre
Za tunelom trasa obchádza obec Jablonov nad Turňou južne a za obcou sa približuje k ceste I/50. Oproti ceste I/50 vedie trasa R2 po pravej strane a to až po obec Hrhov, kde využíva cestu I/50 ako pravý pás budúceho štvorpruhu. Smerové pomery stávajúcej cesty I/50 využíva až na koniec úpravy pred k.ú. Včeláre. Toto riešenie si vyžiada vybudovanie súbežnej cesty I/50 v dĺžke 4 938 m.
Celková dĺžka tohto variantu je 33 228,68 m.

Situácia navrhovaných variantov a ich pozdĺžne profily sú v prílohách dokumentácie.
- 4 -
	
Stručný popis súvisiacich objektov navrhovaných variantov

Križovatky

Variant fialovo-ružový
MÚK Rožňava

Križovatka je umiestnená južne od mesta Rožňavy, v mieste stávajúcej MÚK cesty I/50 (E 571) a cesty I/67 zo smeru Dobšiná. Trasa R2 je navrhnutá v súbehu zo stávajúcou cestou I/50. Preto bol zvolený atypický tvar križovatky. Zo smeru od Tornaľy, vetvy križovatky využívajú čiastočne vetvy stávajúcej MÚK ciest I/50 a I/67. Zo smeru od Košíc budú vybudované nové vetvy križovatky, ktoré budú pripojené stykovou križovatkou  na cestu I/50. Stávajúca MÚK ciest I/50 a I/67 bude pozmenená na úrovňovú stykovú križovatku. Na ceste I/67 bude vybudovaná okružná križovatka, ktorá zabezpečí bezproblémové mimoúrovňové prepojenie cesty I/50 a cesty R2 v nasledovných smeroch:
smer 1                projektovaná trasa R2, smer Tornaľa 
smer 2                projektovaná trasa R2, smer Košice
smer 3                cesta I/67, smer Rožňava  
smer 4                cesta I/50, smer Rožňava, Krásnohorské Podhradie

MÚK Lipovník

Križovatka je umiestnená západne od obce Lipovník. Rieši pripojenie okolitých obcí Lipovník, Krásnohorskej Dlhej Lúky a ďalších na projektovanú trasu R2. Tvar križovatky je trubkovitý. Križovatka si vyžiada vybudovanie nadjazdu nad traťou ŽSR a nadjazdu nad cestou III/050157. Dĺžka prípojnej komunikácie je 1 620 m a bude pripojená stykovou križovatkou na cestu I/50 v nasledovných smeroch:
smer 1                projektovaná trasa R2, smer Tornaľa 
smer 2                projektovaná trasa R2, smer Košice
smer 3                nejestvuje  
smer 4                napojenie na I/50, smer Lipovník

MÚK Jablonov nad Turňou

Križovatka je situovaná medzi obcami Jablonov nad Turňou a Hrhovom. Rieši pripojenie okolitých obcí Jablonov, Hrhov a ďalších na projektovanú R2. Zároveň zabezpečuje možnosť etapovitosti výstavby cesty R2. 

Pre zabezpečenie vyššie uvedených prepojení bola zvolená križovatka tvaru trúbka. Križovatka si vyžiada vybudovanie jedného objektu – nadjazdu na R2. Prípojná komunikácia je dĺžky 949 m a je pripojená stykovou križovatkou na cestu I/50 v nasledovných smeroch:
smer 1                projektovaná trasa R2, smer Tornaľa 
smer 2                projektovaná trasa R2, smer Košice
smer 3                nejestvuje  
smer 4                napojenie na I/50, smer Jablonov

Variant modrý
MÚK Rožňava
- 5 -

Križovatka je umiestnená v južnej časti mesta v mieste stávajúcej MÚK cesty I/50 – cesty  európskeho významu E 571 a cesty I/67 zo smeru Dobšiná. Križovatka bola zvolená v trase delta. Jednotlivé ramená križovatky čiastočne využívajú rameno pôvodnej mimoúrovňovej križovatky. Pôvodná križovatka ciest I/50 a I/67 bude prebudovaná na úrovňovú stykovú križovatku v nasledovných smeroch: 
smer 1                projektovaná trasa R2, smer Tornaľa 
smer 2                projektovaná trasa R2, smer Košice
smer 3                nejestvuje  
smer 4                napojenie na I/67, Rožňava

Križovatka Lipovník

Križovatka je umiestnená severozápadne od obce Lipovník. Rieši pripojenie okolitých obcí Lipovník, Krásnohorského Podhradia a ďalších na projektovanú trasu R2. Zároveň zabezpečuje možnosť etapovitosti výstavby cesty R2. Využíva prirodzené kríženie ciest I/50 a sprojektovanou trasou R2. Tvar križovatky je zvolený osmičkový. Križovatka si vyžiada vybudovanie jedného objektu - nadjazdu nad cestou I/50 v nasledovných smeroch:
smer 1                projektovaná trasa R2, smer Tornaľa 
smer 2                projektovaná trasa R2, smer Košice
smer 3                cesta I/50, smer Lipovník  
smer 4                cesta I/50, smer Krásnohorské Podhradie

MÚK Jablonov nad Turňou

Križovatka je situovaná medzi obcami Jablonov nad Turňou a Hrhovom. Rieši pripojenie okolitých obcí Jablonov, Hrhov a ďalších na projektovanú R2. Zároveň zabezpečuje možnosť etapovitosti výstavby cesty R2. 

Pre zabezpečenie vyššie uvedených prepojení bola zvolená križovatka tvaru trúbka. Križovatka si vyžiada vybudovanie jedného objektu – nadjazdu na R2. Prípojná komunikácia je dĺžky 949 m a je pripojená stykovou križovatkou na cestu I/50 v nasledovných smeroch:
smer 1                projektovaná trasa R2, smer Tornaľa 
smer 2                projektovaná trasa R2, smer Košice
smer 3                nejestvuje  
smer 4                napojenie na I/50, smer Jablonov

Kanalizácia rýchlostnej cesty 

Pre zabezpečenie dokonalého prečistenia zrážkových vôd z vozovky pred ich vypustením do recipientov je navrhnuté rýchlostnú cestu v oboch variantoch v celok úseku odkanalizovať a po prečistení v ORL budú prečerpávané , resp. gravitačne vypustené do príslušných recipientov. Kde to nie je možné, bude odvedenie dažďových vôd do vsaku pomocou vsakovacích kanálov. Tieto budú realizované za odlučovačom ropných látok.

Mosty

Variant fialovo-ružový
a)  počet mostov                                                                                                       25 ks
- 6 -

b)  celková dĺžka mostov                                                                                     3 466 m
c)  celková plocha mostov                                                                                  72 630 m2

Variant modrý
 
a)  počet mostov                                                                                                       20 ks
b)  celková dĺžka mostov                                                                                     3 089 m
c)  celková plocha mostov                                                                                  66 728 m2

Tunely

Variant fialovo-ružový

Kategória tunela T8,0, razba NRTM
Tunel je dlhý 4 650 m, stúpa 1,8 % proti smeru staničenia. Podchádza existujúcu železničnú trať vedenú v tuneli v dostatočne bezpečnej hĺbke. Podchádza Národný park Slovenský kras priamo v oblasti priesmyku Soroška. Uprostred trasy je navrhnutý povrchový vetrací objekt (za lesnou škôlkou). Severozápadný portál tunela je umiestnený západne od obce Lipovník za terénnou vlnou z dôvodu ochrany zástavby pred negatívnymi účinkami od exhalátov.

  Variant modrý

Kategória tunela T8,0, razba NRTM
Tunel je dlhý 4 980 m, stúpa 2,1 % proti smeru staničenia od obce Jablonov nad Turňou k obci Lipovník. Podchádza Národný park Slovenský kras v oblasti vrcholu Jastrabie. Uprostred trasy je navrhnutý vetrací objekt skladajúci sa z povrchovej ventilátorovne s vetracím komínom, krátkou spojovacou štôlňou a vetracou šachtou. 

Technické riešenie tunela
Typ tunela:                                                  dvojrúrový, jednosmerný
Šírka vozovky medzi obrubníkmi:              8 m
Šírka chodníkov:                                         1 m
Výška priechodného prierezu tunela:         4,8 m + navýšenie 5,2 m 
Svetlá výška nad chodníkom:                     2,2 m

Bezpečnostné stavebné prvky:
Núdzové zálivy:                                         vo vzdialenosti á 600 m, dĺ. 40 m, min. š. 2,5 m  
SOS výklenky:                                           po pravej strane v smere jazdy á 150 m 
Objekty únikových ciest:
Priečne prepojenie tunelových rúr (úniková cesta)
Priechodné prepojenie:                               navrhované po300 m, šírka 2,5 m  
Prejazdné prepojenie:                                 navrhované po 1200 m, š. 6,5 m, výšky 4,2 m   
Úniková cesta pod vozovkou:
Prepojka do únikovej chodby:                 navrhnutá po 250 m 
Úniková šachta:                                       v mieste výduchového objektu 
Zásahové cesty a nástupné plochy:          komunikácie T 7,0, nástupné plochy cca 2000 m2 
                                                                 ku každému portálu z miestnej dopravnej siete
- 7 -

Prevádzkovo technický objekt              bude umiestnený pri každom portáli. Hlavný PTO pri južnom portáli Jablonov nad Turňou , kde bude sústredený centrálny riadiaci systém a môže byť umiestnený aj miestny dispečing. 
Zásobovanie el. energiou – VN prípojky, prípadne v PTO dieselová centrála, VN rozvodňa TS, NN rozvodne apod.
Odpočívadlá

Veľké odpočívadlo v blízkosti Krásnohorského Podhradia. Plocha 1,2 ha s vybavením: 
Parkovacie plochy pre 40 – 60 osobných vozidiel, 20 – 25 nákladných vozidiel s prívesom, 6 – 10 autobusov, motorest, ČSPH, oddychové plochy, pevná telefónna linka, inžinierske siete, osvetlenie odpočívadla, informačné kancelárie, informačná tabuľa, reklamy.
Malé odpočívadlo – pri obci Slavec v km cca 1,0. Plocha cca 3 ha. Vybavenosť: 
Parkovacie plochy pre 15 – 20 osobných vozidiel, 2 – 3 nákladné vozidlá, parkovacie plochy pre 2 autobusy, oddychové plochy, WC s nepretržitou prevádzkou, potrebné inžinierske siete, osvetlenie odpočívadla, pitná voda (fontánky), telefón núdzového volania, informačná tabuľa, reklamy, kiosk, snack bar a pod.

Informačný systém rýchlostnej cesty (ISRC)

V operátorskom stredisku Jablonov nad Turňou. 

Protihlukové opatrenia

Variant fialovo-ružový:  
v km 0,650 – 2,350 vľavo,       plocha 5 100 m2,    výška 3,0 m,  dĺ. 1 700 m 
v km 0,350 – 3,500 vľavo,       plocha 2 450 m2,    výška 3,5 m,  dĺ.    700 m 
v km 5,400 – 7,900 vľavo,       plocha 13 750 m2,  výška 5,5 m,  dĺ. 2 500 m 
v km 10,50 – 11,200 vpravo,    plocha 2 100 m2,    výška 3,0 m,  dĺ.    700 m 
v km 11,20 – 12,250 vpravo,    plocha 4 725 m2,    výška 4,5 m,  dĺ. 1 050 m 
v km 15,16 – 16,060 vpravo,    plocha 2 700 m2,    výška 3,0 m,  dĺ.    900 m 
v km 21,00 – 22,800 vľavo,     plocha 5 400 m2,    výška 3,0 m,  dĺ. 1 800 m 

Variant modrý:
v km 0,650 – 1,750 vľavo,       plocha 3 300 m2,    výška 3,0 m,  dĺ. 1 100 m 
v km 1,750 – 2,450 vľavo,       plocha 2 450 m2,    výška 3,5 m,  dĺ.    700 m 
v km 5, 500 – 8,000 vľavo,      plocha 1 800 m2,    výška 3,3 m,  dĺ.    600 m 
v km 10,180 – 11,98 vpravo,    plocha 4 800 m2,    výška 3,0 m,  dĺ. 1 600 m 
v km 22,600 – 24,40 vľavo,     plocha 5 400 m2,     výška 3,0 m,  dĺ. 1 800 m 

Protihlukové steny na mostných objektoch z bezpečnostného skla, ostatné z vysokopohltivých materiálov. Akustická úprava bude tiež pri vyústení tunela na portáloch.

Vegetačné úpravy a náhradná výsadba

Cieľ – protierózna ochrana svahov zemného telesa, zmiernenie negatívnych vplyvov dopravy na prírodné i životné prostredie (zachytávanie exhalátov a čiastočne aj hluku) a začlenenie telesa komunikácie do krajiny. 
Variant fialovo-ružový:    93 532 m2
- 8 -

Variant modrý:               101 036 m2

Oplotenie
 
Variant fialovo-ružový:    46 766 m    (orientačne)
Variant modrý:                  50 510 m   (orientačne)

Celkové náklady na výstavbu:

                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Celkový náklad s DPH (tis. € )                  545 780                                        546 524
Celkový náklad s DPH (tis. Sk)            16 442 155                                   16 464 577 
Celkový náklad na km  (tis. € )                    17 269                                          16 447
Celkový náklad na km  (tis. Sk)                 520 256                                        495 488

	Tvorba súboru kritérií a určenie ich dôležitosti na výber optimálneho variantu

Pre porovnanie variantov vzhľadom na rozsah a obsah zistených vplyvov bola zvolená metóda kvalitatívneho porovnania variantov. Predmetom porovnávania boli oba navrhované varianty. Variant nulový predstavuje z hľadiska porovnania irelevantnú informáciu.

Pri celkovom hodnotení skupiny boli jednotlivým kritériám priradené  zo strany oslovených expertov spracovateľa zámeru tieto stupne významnosti:
5 – rozhodujúca významnosť
4 – vysoká významnosť
3 – stredná významnosť
2 – mierna významnosť
1 – nízka významnosť
0 – bez významu (nemá vplyv, resp. neprekračuje limity a nehodnotí sa)

Varianty sa porovnávali z hľadiska kritérií, ktoré boli zostavené do štyroch kriteriálnych skupín:

Technicko-ekonomické kritéria:  

1. Celkové náklady na stavbu
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Celkový náklad v tis. €                        545 780                                        546 524
% najpriaznivejšieho variantu                 100                                               100
Poradie variantov                                       1                                                   1
2. Technická náročnosť stavby je vyhodnotená na základe nasledovných subkritérií (celková dĺžka trasy, plocha mostov, dĺžka tunelov, množstvo zemných prác)
Poradie variantov:             Fialovo-ružový  1                             Modrý         2
3. Ekonomická efektívnosť – poradie variantov:  Fialovo-ružový  1
4. Náklady na prevádzku a údržbu 
     - ročná rutinná údržba rýchlostnej cesty na 1 km:         40 191 €
     - ročné náklady na prevádzku a údržbu tunelov na 1 km:  497 909 €
 Poradie variantov:            Fialovo-ružový  1                           Modrý           2
- 9 -

Celkové vyhodnotenie skupiny technicko-ekonomických kritérií
Z porovnania variantov rýchlostnej cesty R2 z technicko-ekonomického hľadiska vyplýva nasledovné poradie variantov:

1.	-   variant fialovo-ružový
2.	-   variant modrý

Dopravné kritériá

5. Regionálne dopravné vzťahy – zohľadňuje sa spôsob dopravnej obsluhy územia a podiel odvedenej dopravy z intravilánu sídel
% najpriaznivejšieho variantu                 100                                               100
Poradie variantov                                       1                                                   1
6. Spotreba času – kritérium zohľadňuje úspory nákladov na čas užívateľov v závislosti od intenzity dopravy a prístupnej intenzity každého úseku. Najvhodnejším variantom je ten, ktorý vykazuje najvyššiu úsporu nákladov
% najpriaznivejšieho variantu                 100                                               112
Poradie variantov                                       1                                                   2
7. Dopravné výkony – celkové vozokilometre za rok 2013
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
vozokilometrov na rok (2013)             100 007 477                                 105 149 617
% najpriaznivejšieho variantu                 100                                               105
Poradie variantov                                       1                                                   2
8. Bezpečnosť dopravy 
Jedným z prínosov výstavby rýchlostnej cesty bude zníženie rizika dopravných nehôd na existujúcej cestnej sieti z dôvodu zníženia intenzity dopravy. Čo sa týka rizík nehôd na vlastnej rýchlostnej ceste, tak okrem intenzity dopravy tu bude zohrávať usporiadanie a typ križovatiek, smerové a výškové vedenie a jazdná rýchlosť. Nakoľko tieto parametre sú v oboch variantoch takmer identické, nepredpokladajú v tomto kritériu medzi variantmi rozdiely.

Celkové vyhodnotenie skupiny dopravných kritérií

% najpriaznivejšieho variantu                 100                                               200
Poradie variantov                                       1                                                   2
Z porovnávania z variantov z hľadiska dopraných kritérií vyplýva nasledovné poradie:
 
1.	-   variant fialovo-ružový
2.	-   variant modrý

Vplyvy na prírodné prostredie
9. Záber pôdy  
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Trvalý záber poľnohospodárskej          1 107 176                                    1 121 267
pôdy  (ha)
% najpriaznivejšieho variantu                    100                                                101
Trvalý záber lesnej pôdy (ha)                   9 155                                             12 194
% najpriaznivejšieho variantu                    100                                                133
- 10 -

Dĺžka úseku v km                                       0,250                                            0,270
Spolu %                                                       200                                                234 
Poradie variantov                                           1                                                   2
10. Vplyv na reliéf a horninové prostredie – porovnávajú sa dve subkritériá a to množstvo zemných prác a dĺžku tunelov.
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Množstvo zemných prác                           2 335                                             2 528
Výkopy + násypy v tis. m3
% najpriaznivejšieho variantu                    100                                                108
Trvalý záber lesnej pôdy (ha)                   4 650                                              4 980
% najpriaznivejšieho variantu                    100                                                107
Spolu %                                                       200                                                215
Poradie variantov                                           1                                                   2
11. Vplyv na podzemné vody
Riziko ovplyvnenia kvality podzemných vôd je dané dĺžkou vedenia trasy líniovej stavby v prostredí náchylnom na znečistenie podzemných vôd. Kritériom je dĺžka trasy navrhovaných variantov v CHVO.
Poradie variantov                                           1                                                   2
12. Vplyv na povrchové vody
Riziko ovplyvnenia režimu a kvality povrchových vôd je dané dĺžkou vedenia trasy líniovej stavby v prostredí náchylnom na znečistenie povrchových vôd. Kritériom je počet krížení trasy navrhovaných variantov s tokmi a odvodená plocha vozovky.
Poradie variantov                                           1                                                   2
13. Vplyv na krajinu a ÚSES
Hodnotené varianty zasahujú do prvkov ÚSES-u. Zásah do tohto územia je predmetom porovnávania.
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Dĺžka úseku v km                                       0,250                                            0,270
Poradie variantov                                           1                                                   2
14. Vplyv na chránené územia
Hodnotené varianty zasahujú do prvkov chráneného územia v zmysle zákona č. 543/2002 Z.z.
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Dĺžka úseku v km                                       0,150                                            0,400
Poradie variantov                                           1                                                   2
15. Vplyv na NATURA 2000
Hodnotené varianty zasahujú do prvkov území NATURA. 
Dĺžka úseku v km                                       4,070                                            4,550
Poradie variantov                                           1                                                   2

Celkové vyhodnotenie kritérií vplyvov na prírodné prostredie

Vyšší stupeň významnosti pri hodnotení jednotlivých kritérií bol pridelený kritériu záberu pôdy, podzemným vodám a biote, ktoré z uvažovaných kritérií sú najzávažnejšie. 
Poradie variantov                                       1                                                   2
Poradie variantov z hľadiska vplyvov na krajinnoekologické prostredie je nasledovné: 

1.	-   variant fialovo-ružový
2.	-   variant modrý
- 11 -

Sociálne vplyvy a využitie územia 

16. Hluková záťaž -  v niektorých úsekoch prekračuje limitné hodnoty. Kritériom je plocha protihlukových stien.
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Plocha protihlukových stien v m2              16 620                                          14 870
% najpriaznivejšieho variantu                      112                                               100
Poradie variantov                                            2                                                   1
17. Vplyv na územný rozvoj
V rámci kritéria bol posudzovaný charakter a miera zásahov do obytnej zóny, výrobnej sféry a sektoru služieb. V rámci analýz bolo zistené, že varianty rýchlostnej cesty ovplyvňujú obytnú zónu v Brzotíne a Jablonove nad Turňou. 
Ku priamemu konfliktu trasy rýchlostnej cesty R2 s územným rozvojom obcí dochádza len vo variante modrom, ktorý je vedený v obci Brzotín cez areál budúcej priemyselnej zóny.
Z uvedeného možno za priaznivejší považovať fialovo-ružový variant.
18. Vplyv na obyvateľov
Miera vplyvu cesty na obyvateľstvo je vo všeobecnosti vyjadrená počtom obyvateľov žijúcich vo vzdialenosti 200 m od variantov rýchlostnej cesty, ktorú možno považovať za zónu najintenzívnejších negatívnych vplyvov dopravy. V tomto ukazovateli je priaznivejší modrý variant.  
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Počet obyv. v zóne 200 m od cesty               41                                                  36 
% najpriaznivejšieho variantu                      114                                               100
Poradie variantov                                            2                                                   1
19. Vplyv na technickú infraštruktúru
Zásah do technickej infraštruktúry a vyvolané položky sú v tomto porovnaní chápané predovšetkým ako hodnotový potenciál, ktorý v území existuje a do ktorého už v minulosti boli vložené značné prostriedky. Vplyv na technickú infraštruktúru je hodnotený na základe potreby vyvolaných prekládok a to v celkovej dĺžke. 
                                                             Variant fialovo-ružový                Variant modrý
Vyvolané prekládky v km                           61,42                                            56,01
% najpriaznivejšieho variantu                      109                                               100
Poradie variantov                                            2                                                   1

Celkové hodnotenie skupiny sociálne vplyvy a využitie územia 

Porovnané sú štyri kritéria. Vyšší stupeň významnosti bol pridelený kritériu hlukovej záťaži a vplyvu na obyvateľov, ktoré z uvažovaných kritérií sú najzávažnejšie.

Poradie variantov z hľadiska vplyvov socioekonomických a využitia územia je nasledovné: 
1.	-   variant modrý
2.	-   variant fialovo-ružový

Sumárne vyhodnotenie variantov podľa jednotlivých kritérií

1.	-   variant fialovo-ružový
2.	-   variant modrý
- 12 -

Sumárne vyhodnotenie variantov podľa ich vhodnosti

V rámci porovnávania vhodnosti variantov boli posudzované varianty bez variantu nulového. Nulový variant by v porovnaní jednotlivých kritérií s variantmi navrhovanými nebol relevantný, pretože v rámci nulového variantu by bolo potrebné realizovať veľmi náročné stavebné úpravy a zásah do urbanizovaného prostredia.

Vyhodnotením variantov na základe hodnotovej analýzy vychádza výhodnejší variant fialovo-ružový ako variant modrý. Rozdiel predpokladaných vplyvov v jednotlivých kritériách je však malý, pri niektorých kritériách je vplyv porovnateľný. Variant fialovo-ružový je však výhodnejší z hľadiska nákladov na výstavbu a ekonomickej návratnosti.

V rámci hodnotenia variantov sa neporovnával vplyv na ovzdušie (emisie) vzhľadom na to, že obidva navrhované varianty sú v tomto prípade rovnocenné.

Porovnanie navrhovaných variantov s nulovým variantom

Pri porovnaní navrhovaných variantov s nulovým variantom je potrebné zohľadniť nasledovné:

•	Z výsledkov posúdenia výkonnosti vyplýva, že v stave bez realizácie investície nebude vyhovovať horský priechod Soroška v žiadnom posudzovanom období, to je už ani dnes. V časovom horizonte roku 2037 nebudú vyhovovať úseky cesty I/50:
-  Obchvat Brzotína
-  Rožňava – Krásnohorské Podhradie
-  Krásnohorské Podhradie - Lipovník

•	Má negatívny vplyv na životné prostredie obyvateľov v prieťahu obcí Brzotín a Krásnohorské Podhradie ako i na obec Slavec, Rožňavu, Lipovník, Jablonov nad Turňou a Hrhov (hluk, vybrácie, emisie, vysoká nehodovosť).
•	V čase dopravnej špičky je v úseku horského priechodu cesta prakticky zahltená a tvorí jeden súvislý dopravný prúd v oboch smeroch.
•	V prípade havárie na úseku horského priechodu Soroška dochádza k neprejazdnosti resp. k zminimalizovaniu prejazdnosti, už aj tak kapacitnej nedostatočnosti cesty I/50. Tento jav sa ešte vypuklejšie javí v zimných mesiacoch.
•	Nevýhodou navrhovaných variantov oproti nulovému variantu je, že vzniká nový rozdeľujúci prvok v krajine a záber poľnohospodárskej pôdy, ako aj zásah do chráneného vtáčieho územia Slovenský kras a ochranného pásma Národného parku Slovenského krasu.
•	Novonavrhovaná rýchlostná cesta v tomto úseku prevezme na seba hlavný podiel tranzitnej dopravy, ktorý sa pohybuje na úrovni 90 %  z celkovej dopravnej záťaže, čím sa vlastne vyrieši  najväčší problém tohto úseku  cesty E 571 horský priechod Soroška so všetkými terajšími negatívami.
•	Ďalším pozitívom rýchlostnej cesty R2 bude jej prínos v príleve investorov ako aj lepšie sprístupnenie pre využívanie rekreácie a cestovného ruchu.

- 13 -

Na základe vyššie uvedeného možno konštatovať nasledovné:

•	Pri reálnom zhodnotení dopravných kritérií, predĺženie jazdnej dráhy medzi nulovým variantom a navrhovanými variantmi spôsobí zvýšenú spotrebu pohonných hmôt a zníži sa profit z úspory času, pretože plynulosť a komfort jazdy rýchlostnou komunikáciou  a skrátenie trasy  v porovnaní s cestou I/50, na ktorej sú významné dopravné obmedzenia, je jednoznačný v prospech rýchlostnej cesty R2.
•	Zvýši sa bezpečnosť cestnej premávky na ceste I/50 úseku horského priechodu Soroška a v zastavanom území  odklonením väčšiny dopravy (až 90%) na novú kapacitnú komunikáciu.
•	Existujúce obmedzenia a významné negatívne vplyvy nulového variantu na životné prostredie preferujú realizovať navrhovanú činnosť.

Zdôvodnenie návrhu optimálneho variantu

Z vyššie uvedeného porovnania variantov možno konštatovať, že v poradí prvým je variant fialovo ružový, druhým v poradí je variant modrý. Nulový variant je z hľadiska významných negatívnych vplyvov na životné prostredie výrazne nepriaznivejší oproti navrhovaným variantom.

Na základe porovnania navrhovaných variantov rýchlostnej cesty R2 v úseku Gombasek – Včeláre  spracovateľ správy VALBEK s.r.o., Kutuzovova 3, Bratislava, odporúča ďalej rozpracovať variant fialovo-ružový z nasledovných dôvodov:

-	je najlepšie hodnoteným variantom z hľadiska ekonomickej efektívnosti,
-	z hľadiska dĺžky, technickej náročnosti a nižších nákladov na výstavbu je najvýhodnejší,
-	vyžaduje si menší záber PPF,
-	nekoliduje s NP SK a nie je z toho dôvodu potrebné realizovať výrub vegetácie v NP SK,
-	v katastri obce Brzotín je v súlade s ÚPD,
-	návrh najviac zodpovedá záverečnému stanovisku východiskovej environmentálnej štúdií z roku 2004,
-	je najpriaznivejší vo vzťahu k chráneným územiam a biokoridorom, 
-	má kratšiu dĺžku tunela a priaznivejšie osadené portály tunela,
-	z hľadiska dopravných kritérií sú oba varianty porovnateľné, avšak modrý variant je dlhší o 1625 m,
-	dĺžka tunela Soroška je u variantu fialovo-ružového kratšia o 330 m,
-	prechádza cez CHVÚ Horného vrchu v kratšom úseku.

Pri záverečnom porovnaní navrhovaných variantov možno konštatovať nasledovné:

-	obidva varianty prechádzajú cez chránené vtáčie územie Slovenský kras a cez územie Národného parku Slovenský kras, tento však obidve varianty prekonávajú tunelový objektom,
-	obidva varianty sú vedené v koridore vymedzenom v ÚPD VÚC Košický kraj,
-	v prevažnej miere predpokladaných vplyvov na životné prostredie sú obidva varianty porovnateľné,
-	variant fialovo-ružový však vykazuje lepšie stavebno-finančné parametre.